עולם התכנות מתקדם כל כך מהר שאני לא ממש יודע למי הפרק הזה מיועד,
מתכנתים שרגילים להיות האנשים הכי חכמים בחדר התעוררו
יום אחד ומצאו שכל העולם ואחותו משתמש בקלוד,
מתחרה בקוד שלהם,
בסס שלהם,
במומחיות של שנים.
בוריס צ'רני,
האבא של קלוד,
אמר שאין בו כמעט שורת קוד ישנה משישה חודשים שהוא כותב את עצמו שהמודל
כל כך טוב שכל טיפ שאתן כאן אולי לא יהיה רלוונטי בגרסה הבאה.
בכל מקרה,
אנסה להיות כמה שיותר פרקטי וגם כללי,
להבין את קלוד לעומק עשה אותי מתכנת טוב יותר וגם
העביר לי למה הוא נחשב עדיין סיין קוד מוביל.
בעצם סיי קוד זה understatement קוד קוד שחי בטרמינל זה אומר שני דברים.
אחד,
שהוא יכול להריץ כל דבר אחר שחי בטרמינל,
למשל אימג' מג'יק
פג או תוכנה שהרגע הורדת והוא אפילו יריץ מינוס מינוס help
כדי ללמוד את הפקודות והשני אפשר להדביק לו פלט מתוכנות אחרות,
למשל.
וגם להשתמש בפלט שלו לתוכנות אחרות.
דוקר פלוד מינוס תעשה רשימה של כל הקונטיינר הדפוקים,
פייפ דוקר.
קודקוד הוא עולר שוויצרי,
אבל בהגדרה הוא איג'נטיקופ.
אסוף קונטקסט,
פצע פעולה,
ודה התוצאה,
הדבר הכי חשוב,
תנו לקלוד דרך לוודא את התוצאה,
כי כל עוד הוא לא הצליח הוא יחזור לאסוף עוד קונטקסט או לנסות עוד פעולה.
מחוץ לאייג'נטיק לופ הזה יושב בן אנוש שהפעיל שילם וגם יכול להתערב בתהליך בכל רגע.
המישהו הזה,
אתה משלם לא מעט באסימונים וגם בזמן כדי לייצר תוצרים,
אז כדאי שתהיה לך שליטה.
ההמלצה הראשונה היא להגדיר את הסטאפ שלך כמו שצריך לפתוח חשבון
גיטאפ גם אם אתה יזם בודד כי ככה מתכנתים עובדים,
זה גם עוזר לשמור על התוצרים שלך כולל היסטוריה לנהל משימות,
להריץ בדיקות ואוטומציות בענן עם גיטאב אקשנס וגם לזמן סוכנים לשיחת בירור
או לחבר את הקוד שלך לעוד מערכות גיטאב זה אולם האירועים,
זה המקום שהקוד שלך מתאפר ואנשים אחרים באים לברך.
גם הסטאפ המקומי חשוב,
מצאתי
קוד חינמי עם 20% מהמסך לקבצים ותיקיות,
40% לקוד ו-40% לקלוד היא פריסה טובה,
אפשר להוסיף עוד טרמינל למטה ועכשיו אתה בקוקפיט של F-35 בדרך להפציץ את מנדי,
שיחה מימין,
קבצים משמאל ופונקציות שאתה יכול לצחצח בקטנה או להשלים ידנית באמצע.
ההמלצה השנייה היא לשחרר את הבלמים,
אבל במידה קלוד קוד מגיע מרוסן מאוד כמו עולה חדש,
מבקש אישור לכל פעולה ראשונה או משוחרר כמו דוד רפי
אחרי הרק וחצי במצב יולו או דנג'ously skip permissions.
מצאתי של לאפשר לו הכל למעט פעולות מינוס מינוס פס או מינוס מינוס הרד,
שינוי הרשאות או סודו זו שיטה מנצחת,
מגדירים את זה בקובץ סטינגסון ברמת הפרויקט,
ברמת המשתמש או ברמת המשתמש בפרויקט.
בכלל הרבה מההגדרות הן כאלה ואם אתה עובד לבד זה פחות משנה,
אבל אם אתה ראש צוות ורוצה לייעל את העבודה לכולם
אז לשים חוקים ברמת הפרויקט יופעלו לכל מי שמשכפל אותו.
ואם אתה מנהל אייטי יש קבצים שאתה יכול לדחוף למערכת ההפעלה והם יועתקו לכל עובד מרחוק.
אחד מהקבצים האלה,
הקלוד MD הוא אולי הכי פחות מובן.
לכאורה זה רידמי,
מורה נבוכים,
אבל למי?
רוב האנשים כותבים שם רומן וויקיפדיה בהמשכי,
כל הארכיטקטורה,
כל החוקים,
כל ההדפות ואז טועים למה קלוט שותה להם תוקנים או שוכח דברים.
MD צריך מעט מאוד,
שורה על מה אתה בונה,
שורה על הסטאק הטכנולוגי,
חמישה חוקים שאתה רוצה להכיל תמיד,
למשל,
טסטים להכל,
שישאל המון שאלות,
שיסביר לפני כל שינוי וזהו.
השאר סקילס.
קודם כל זה מרשים להגיד אה בטח יש לי סקיל לזה אבל בעיקר כי סקילס לא נדחפים בכל הרצאה,
הם ניתנים רק שקלוט קוד חושב לזמן אותם או כשאתה בוחר לזמן אותם עם סלאש.
סקילים של היום נבנים בסטנדרט פתוח,
איג'נט skills,
מה שאומר שהם יעבדו גם בסיינים אחרים,
הם מורכבים מקובץ סיל MD שנותן להם שם ושורת תיאור ורק שני אלה תופסים מקום בקונטקסט שלך.
לקובץ הזה יש בהמשך פרומפט מלא והוא מרקדאון
מה שאומר שאפשר להפנות אליו עוד קבצי מרקדאון שיושבים
בספריית רפרנס וגם לתבניות או תמונות שיושבות בתיקיית אסץ
אבל מה שהופך סקיל לשימושי היא תיקיית סקריפס,
קוד שסוכנים יכולים להריץ בצורה עקבית מקומית עם פלט ידוע.
אז נניח ויצרת חבילה כזאת,
קראת לה API rוט ותיארת תוספת נתיב חדש לקרוד חדש בשרת
הסקיל הזה הופך לוד של כל המטלות שנוגעות לנתיב חדש,
לוודא שהטבלה קיימת בדאטאבייס,
שהסכמה שלה נבדקה בזמן ריצה,
שהוא רושם כל נגיעה באקססלוג שהוא פולט בסוף עץ
של כל הנתיבים וגם מעדכן קובץ און API ציבורי.
הרווחנו אחידות ובעיקר העברנו את הידע למי שצריך,
לקלוד אבל גם לג'וניר הבא בתור.
הסקילים האלה צריכים להיות חלק מהפרויקט אבל גם חלק מהארגון.
במקום לכתוב ערי מסמכים בקונפלואנס שאף אחד לא קורא אני ממליץ לכל מחלקה גם
וגם בפייננס לכתוב סקילים קצרים שמתוחזקים בגיט.
אגב,
יש המון סקילים בקהילה,
כמו שיש המון נוזקות,
ייזהרו.
אבל סקילס יש לכולם,
לקלוד יש הוקס,
קוד דטרמניסטי שירוץ תמים בלי לתפוס קונטקסט ומיד לפני או אחרי פעולה
בפתיחה של קלוד קוד חדש למשל נורא אירוע סרט שאפשר לנצל כדי לשתות
נגיד את כל האיש הפתוחים בכתיבה של פרומפט נורא אירוע יוזר פרומפטמית
שאפשר לנצל כדי לוודא שמידע פרטי או מפתחות לא דולפים החוצה למודל.
אפשר גם לתפוס את התשובה ולהעביר אותה פורמטר לפני שהיא נכתבת,
לתת לך אלרט חמוד שקלוד זקוק לאישור,
לכתוב לה אודיט לוג לפני כל שימוש
להעתיק את כל הקונטקסט לקובץ לפני פרי-קומפקט,
קלוד נותן פגישה לעשרות אירועים כאלה ומאפשר לקבל את פרטי האירוע בג'ייסון,
לענות לו בסקריפט ובקודי שגיאה שעוצרים או ממשיכים את התהליך.
הוקים נותנים שליטה דטרמיניסטית במערכת LLM שהיא פרובליסטית אבל לא כל ההוקים
הם קוד אפשר לשלוח אותם יחד עם קונטקסט למודל שיחליט הוא מה
לעשות ואפילו להרים סאבאג'נט שלם שיעשה פעולות ויחליט בעצמו כן הוק שריץ
סוכן AI שבודק את הסוכן הראשי ואם הוא פישל סוג של inception.
סאבאג'נט הוא עותק בעצם של האיג'נט קלוב מין
מיני קלוד שעובד על משימה מבודדת ומחזיר תשובה.
למה זה טוב קודם כל זה לרוב מהיר יותר מאפשר לסוכנים לעבוד במקביל אחד
עושה בקנד השני עושה פרונט השלישי מעדכן
דוקומנטציה סיבה השנייה אפס קונטקסט פולושן כשאתה
מזמן סוכן שיבנה טסטים וידווח בחזרה הוא עושה רק את זה אין לו מושג
מה היה לפני ומה קורה אחרי שהוא מת והקונטקסט של הסוכן הראשי נשאר נקי.
אין לי ממש המלצה כי לאחרונה קלוד עושה את זה לבד,
היא יודעת מתי אפשר למקבל משימה גדולה ולשחרר סוכנים כמו רוטוויילרים.
אחת המשימות האלה,
פלן היא בעצמה סאבאג'נט,
מוגבל בכלים,
לא צריך גישה לכתיבת קבצים למשל,
היא מטרה לחקור ולתכנן משימה ארוכה.
פלן או סלאש פלן הוא אחלה למשימות שצריכות קצת יותר מחשבה.
אפשר ללחוץ קונטרול G כדי לראות או לערוך את התוכנית
המלאה וגם לנקות את הקונטקסט לפני שהוא מתחיל לקודד.
אם אתם מוצאים עצמכם,
מתקנים הרבה אחרי פלן,
אז או שתכננתם גדול מדי או שהכלי קטן עליכם.
בפרק 42 הצעתי לעבור לספקט מערכת תכנון רב-שלבית שהיא הרבה יותר מקיפה וממוסמכת.
ולא רק שניים או שלושה סאבג'נס למי שרוצה לנצל כל דקת מסך שלו,
קלוד מאפשרת לנהל גדודי סוכנים או צבא של ג'ונירים בשתי דרכים שונות,
הראשונה וקריז,
פיצ'ר של גיט בכלל שמצא מקום של כבוד בקלוד שמצא שגיט לא ממש בנוי לסוכנים.
אני אסביר,
כדי שסייען קוד יערוך קוד הוא צריך גישה אקסקלוסיבית לקבצים.
מתכנתים בוהים במסך כי הם לא יכולים לעשות הרבה עד שהסייען לא יעביר להם את השרביט.
אם הם ייגעו בקבצים,
הסייען יאבד כיוון או שאתה תאבד את השינויים.
אז המציאו את וורקטריס אפשרות לשכפל את הפרויקט בשלמותו ובעצם להריץ קלוד על כל ענף.
עכשיו סוכנים שונים וגם אתה יכולים לגעת באותם קבצים אבל
מישהו למשל אתה צריך להיות אחראי על פעולת המיזוג.
הדרך השנייה לעבודה מקבילית,
Teams,
פיצ'ר ניסיוני שפשוט מפצל סשנים טוב יותר.
יש עדיין סשן אחד שפועל כראש צוות,
אבל בניגוד לסאב איג'נט שמתקשרים רק עם ראש הצוות בים הצוות מדבר גם עם עצמו.
זה מהיר יותר אבל כמו יום כיף צוותי גם קשקשני ובזבזני יותר.
נתת לכל איש צוות תקציב לעבוד ולחקור בעצמו,
כך בחשבון שהוא יתפוס תחת ויפעיל סוכנים משלו.
אפשר להכניס בירוקרטיה לתהליך לדרוש מכל חבר צוות
פלן ולהתחיל לעבוד רק כשהראש צוות מרוצה מהתוכנית.
גם אתה בתמונה תוכל להצביע על כל חבר צוות ולפנות אליו ישירות,
הוא אינסטנס של קלוד ואתה חביבי מהנדל של מהנדלים.
זה פיצ'ר כל כך ניסיוני שהוא נעול מאחורי דגל אקספירימנט,
לדעתי הוא מפחיד גם את
שלך ואולי גם את אנטרופיק.
נחזור לקונטקסט,
אין דבר מעצבן יותר מלראות את בר השיחה מתמלא ואת קלוד עושה קומפקטיישן כמו עוזר טוב,
הוא יוצר סיכום של השיחה ומנקה היסטוריה,
אבל אם תמתינו ל-90% יהיה פחות מקום לסכם את הכל כמו שצריך.
אפשר לפתור את זה או לשנות את הסף ל-80% או להפעיל סלאש קומפקט בעצמך עם הוראות,
למשל.
תתמקד בפיילוד האחרון שהסכמנו עליו ותשכח את זה שצעקתי עליך.
אני מניח שאתם יודעים,
אבל קומפקט לא שווה ללין,
תנקו לגמרי כשאתם עוברים בין משימות לא קשורות.
אחרת זה סתם מבלבל ומבזבז טוקן.
ולפעמים צריך עוד קונטקסט אם אתם עובדים על כמה
ריפו במקביל או ריפו אחד ונעזרים לפעמים בספרייה מחוץ
לעץ שלו אז אפשר להוסיף מינוס מינוס עד דיר
תיקיות שאפשר עכשיו בקלות להפנות או להתייחס אליהן.
עוד משהו שאני עושה זה לתת לכל סשן שם ממש בהתחלה
זה מאפשר לי לחזור אליו בקלות בחלון אחר לשתף אותו עם קולגה
או לזהות אותו במסך טלפורטציה סשן לא נולד ומת במסך בודד אפשר
לדחוף אותו לוב או לאייפון כשאתה ממהר לרכבת ומשם חזרה ללפטופ.
ויש סשנים שחיים גם וגם התוסף של קלוד חום הוא שינוי תפיסתי דוודפן שאפשר לדבר
אליו כחלק מתהליך הפיתוח שיודע לבדוק מסכים ששינית
ולאיזה עיצוב צריך להידמות שאפשר לבקש ממנו,
תבדוק את הקונסול ואם יש תקלות לטפל בהן.
אני לא כותב פרונט אבל כן מוצא את עצמי ומבקש ממנו לבדוק את הנטוורק ואיך האתר הזה בנוי.
הטיפ האחרון אותי קצת מלחיץ,
אני לא משלם על הקלות שלי פורטר משלמת אז קשה לי להחליט אם לקסם
את שורת הסטטוס שתראה את עלות השימוש בכל פלט וסשן או שיהיה בסדר,
אני לא בטוח שאפילו החברות מוכנות עדיין לבדוק אם הדולרים האלה
עשרות ומאות לעובד מחזירות את עצמן בבלוסיטי ואיך בכלל מחשבים פרודקטיביות.
כי אם יש משהו שיכול להוריד מקלות קוד זה אנתרופיק והמחיר של המודלים שלה.
ההמלצה הכי חשובה,
פער היא להתחיל לנהל את השימוש,
לחשוב על כלכלת טוקנים ולהצליח לשלם כמה שפחות לכמה שיותר סוכנים.
ועל כך,
בפרק הבא,
עד הפעם הבאה,
תהיו טובים ותמשיכו להיות סקרנים.
יאללה,
ביי.